Slaget ved Balaklava | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Del af Krimkrigen | |||||||
![]() Den britiske militærlejr ved Balaklava |
|||||||
|
|||||||
Parter | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() |
||||||
Ledere | |||||||
Lord Raglan François Certain Canrobert | Pavel Liprandi | ||||||
Styrke | |||||||
20,000 | 23,000 | ||||||
Tab | |||||||
360 britiske 250 franske | 1,000 dræbte eller sårede |
Slaget ved Balaklava er et slag i Krimkrigen. Det blev udkæmpet 25. oktober 1854 mellem britiske, franske og osmanniske tropper på den ene side og russiske på den anden. Det var det første af to russiske forsøg på at bryde belejringen af Sevastopol.
Slaget var skueplads for især to hændelser, der er blevet kendte i eftertiden, den Lette Brigades angreb, og Den tynde røde linje.
Den bakkede slagmark bestod af to dale, der blev delt af lave bakkekamme. Terrænet bestod af åbne græsarealer. Den britiske styrke var delt imellem de to dale. Den sydlige dal blev holdt af det britiske kavaleris Tunge Brigade (Royal Dragoon Guards og Scots Greys), den nordlige blev holdt af den Lette Brigade (4. og 13. Light Dragoons, 17. Lancers samt 8. og 11. Hussars) under kommando af generalmajor jarlen af Cardigan. Jarlen af Lucan havde den overordnede kommando over det britiske kavaleri. En fransk styrke var også til stede på slagmarken. Den russiske styrke var større end den britiske, men var hæmmet af dårlig disciplin, ringe lederskab og underlegne våben.
Generalløjtnant Lord Raglan var øverstkommanderende over den britiske hær og general François Certain Canrobert over de den franske. Prins Aleksander Sergejevich Mensjikov var øverstkommanderende for den russiske hær, men slaget ved Balaklava blev ledet af general Pavel Liprandi, Mensjikovs næstkommanderende.